Haidl (Zhůří u Rejtejna) - Stručná historie Zhůří
Beigetragen: Martin ČejkaHistorie tohoto místa začala ji ve 14. století, kdy těmito místy vedla Zlatá stezka kaperskohorská. Na úbočí Huské (Zhůřské) hory stála vě pro ochranu stezky. Osada Haidl byla zaloena pravděpodobně někdy po roce 1678 (v Berní rule není zmíněna). V roce 1720 je ji zakreslena v Müllerově mapě Čech (Haydl). Zaloení asi souvisí se dvěma sklárnami na severovýchodním úbočí Huské hory (viz. heslo Stará Hu u Podlesí). První písemná zmínka je z roku 1785 (Schaller - Topographie des Königreichs Böhmen, Band III - Prachiner Kreis). V té době patřilo Zhůří jako samostatná obec k okresu Kaperské Hory, po roce 1869 bylo Zhůří uváděno jako osada obce Ziegenruk (Kozí Hřbety), dnes u rovně zaniklé. Od roku 1880 bylo osadou obce Horská Kvilda, od roku 1961 doposud je osadou obce Rejtejn. (doplněno podle komentáře Václava Boňka)Údaje o obci z Ottova naučného slovníku a ze sčítání lidu v roce 1900: Okresní hejtmanství Suice, soudní okres Hartmanice, fara a pota Dolní Rejtýn. Kaple. 20 domů celkem 168 obyvatel (pouze německých), z toho 81 muů, 87 en katastrální rozloha: 313 ha, z toho: 30 ha polí 101 ha luk 12 ha pastvin 165 ha lesů 1 velkostatkář jednotlivé části: Zhůří (Haidl) 15 domů / 107 obyvatel Neuhas 4/ 57 Tiefenau 1/ 4 (části obce Neuhaus a Tiefenau leely západně od Zhůří na loukách nad Zhůřským potokem) Na severním konci obce stála kaple sv. Václava - velká obdélná kaple (cca 4,5x7 m) s trojúhelníkovými títy na obou stranách a sedlovou střechou. Věička byla asymetricky posunuta k severnímu títu, vchod byl v této títové stěně. Na bočních stranách bylo vdy jedno obdélné okno, zakončené nahoře obloukem. (M.Anděra a P.Zavřel za kolektiv, umava: příroda, historie, ivot, Baset 2003) Kaple byla pobořena v roce 1954 a chovala se v ní prasata pro vojenskou kuchyni. Úplně byla zbořena na přelomu let 1956-1957. (doplněno podle komentáře pana Steuna) V letech 1945-47 dolo k odsunu německého obyvatelstva a následně k pokusu o osídlení osady přistěhovalci ze Slovenska a Rumunska. To ve skončilo v roce 1952, kdy byla oblast zabrána vojskem a vesnice postupně zbořena. V nově postavených kasárnách jihozápadně od obce a na ploe těsně pod vrcholkem Huské hory sídlilo radiolokační stanovitě 522. roty 52. radiotechnického praporu PVOS. Byly zde instalovány dva radary sovětské provenience (po jednom přístroji P-20 a P-3a) vyuívané 158. hlásným plukem. Od 1.12.1984 do roku 1986 zde také měly základnu vrtulníky Mi-24D 11. vrlt (11. vrtulníkové letky) k ochraně státních hranic. Po roce 1990 vojsko kasárna opustilo, objekty chátraly a na podzim 2009 byly odstraněny. Pouze ze 4 důstojnických domků u kasáren se staly rekreační objekty. Eingegeben: 12.5.2006
Kommentar und weitere Informationen K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Eduard Steun 24.11.2009 04:09] | ReagierenBydleli jsme v 50.letech 20.stol.v Horské Kvildě,kde jsem také chodil do koly.Jako ák této koly se pamatuji,e jsme vichni kolou povinní chodívali k vojákům na Zhůří i s rodiči do biografu,kam docházely i děti ze Svojí a okolí.Větinou nás tam přiváeli a zase odváeli sami vojáci nákladními auty TATRA 805.Pamatuji si,jetě kapli sv.Václava v jejím původním stavu(ne přila na Zhůří armáda).V roce 1954 u tam armáda byla,ale kaple nebyla jetě zbořena celá,jak se uvádí v článku.Byla jenom ubourána vě zvoničky a zničen zvon.V kapli pak byla chována domácí prasata pro kuchyni Československé lidové armády,co tehdy mého otce íleně dopalovalo a pokadé mi cestou k vojákům do kina kapli a okolo ryjící prasata ukazoval.Film Černí baroni mi vdycky scénou o prasatech zhůřskou kapli připomene.Kaple byla zbořena a někdy na přelomu let 1956-1957. Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Dagmar Dreslerova 1.11.2013 10:13] | ReagierenDobrý den,
chtěla bych se zeptat pamětníků, zda kříky, které jsou dnes zachované na místě vesnice Zhůří, jsou na původdních místech, či zda byly znovu umístěny na původní (?) místa po roce 1990.
Děkuji a těím se na odpověď
D. dreslerová Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Eduard Steun 1.11.2013 13:01] | ReagierenNa vai otázku nedokái tak jednoznačně odpovědět.Kdy se Zhůří likvidovalo,byl jsem poměrně malý chlapec,ale i kdy některé věci si pamatuji detailně a některé mi samozřejmě také unikly,netroufám si na jednoznačnou odpověď.Zdá se mi,e současné kříe stojí na svých místech,ale hodně se tam změnil počet i velikost stromů a keřů a tak to nemohu tak zcela jednoznačně potvrdit.Pouze si myslím,e nejsou jetě vechny.Pokud přijedete někdy do Horské Kvildy,vyhledejte tam paní Ilse Honesovou,to je rodačka ze Zhůří,která by vám zřejmě mohla podat blií informace.Dalí,který by to mohl vědět je pan učitel Emil Kintzl z Kaperských Hor,se kterým vychází teď na internetových stránkách Stream seriál o zaniklých obcích umavy a také pan Dr.Horpeniak,historik z kaperskohorského muzea,by o tom mohl leccos vědět. Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Eduard Steun 1.11.2013 13:32] | ReagierenPamatuji se také jetě na některé obyvatele Zhůří,kteří nemuseli na tzv.odsun,ale museli se ze Zhůří vystěhovat do okolních osad,ponejvíce do Svojí,Podlesí,Kozích Hřbetů a Rejtejna.Stěhování probíhalo v letech 1949-1950 a ihned tam přilo vojsko,take to bylo dříve ne v r.1952 jak je zde uvedeno.Bydleli jsme tehdy na Zlaté Studni a vím,e u nejméně od roku 1951 vedl můj otec jako správce polesí,spor s velitelem tamní posádky ohledně pytlačení a krádeí dřeva v okolních lesích.V roce 1952 jsme se přestěhovali do Horské Kvildy a v den naeho stěhování otec náhodně zjistil,e dům do kterého se stěhujeme,je podminován esti ekrazitovými náloemi.Následným etřením se zjistilo,e dům čp.67 podminovali na příkaz velitele vojáci ze Zhůří.Ten se tak chtěl zbavit mého otce,který veliteli hrozil udáním za pytláctví a krádee dřeva.Z toho vyplývá,e skutečně u byli vojáci na Zhůří dřív ne v roce 1952. Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Jakub Ouředník 2.11.2013 19:08] | ReagierenPane Steune, mohl byste mě, prosím, kontaktovat na email: ourednikjakub@seznam.cz ? Díky. Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Karel Gűnther 26.1.2015 23:25] | ReagierenV domě č.p.67 ili předci Franciska a Wenzl Gűnther,museli po válce na odsun. Re: Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [eduard steun 27.1.2015 22:52] | ReagierenTady zřejmě dochází k nějakému omylu.Nejvyí popisné číslo na tomto Zhůří (tj.Zhůří u Horské Kvildy) bylo č.p.44 a ádná rodina Güntherova tam nebydlela.Mám pocit,e jste si popletl Zhůří u Horské Kvildy se Zhůřím pod Javornou (Haidl am Ahornberg,jinak také zvané Kepelské Zhůří.
Navíc dům čp.67,o kterém se zmiňuji stojí dodnes v Horské Kvildě a ne na Zhůří. Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Jan Vlček 28.1.2015 20:06] | ReagierenSouhlasím s Vámi,jednalo se Haidl am Ahornberg.Dům čp.67/st.p.56 v tomto Zhůří byl obytný objekt ,který jeho vlastníci/rodina Hackl/pronajímala.Posledním majitelem byl v létech 1927-1945 Wenzel Hackl.Dům je zobrazen na mapě Stabilního katastru:Čechy-9266-1,mapový list č.005. Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Jaroslav Efler 30.4.2017 01:44] | ReagierenPane Steune, rád bych se s Vámi setkal osobně a pohovořil o Zhůří a o Vaem příspěvku v knize umavtí rodáci vzpomínají. Zajímám se o historii obce Zhůří i působení vojáků zde. To co píete o kapli sv. Václava je naprostý výmysl. Od r. 1952 a do jejího zboření v ní bylo umístěno vysílací středisko, včetně obsluhy. Můete mě kontaktovat na eflerj@seznam cz Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Eduard Steun 30.4.2017 22:47] | ReagierenPane Eflere,rád se s vámi sejdu a rád pohovořím o Zhůří.Jenom mně trochu mrzí,e co píi o kapli sv.Václava,e povaujete za naprostý výmysl.Popisoval jsem stav před r.1952 a čuníky jsem u oné kaple sám na vlastní oči nejednou viděl.Je pravdou,e po r.1952 u k vidění nebyli.Připoutím i to,e vepři mohli být dreni v některém z vedlejích objektů,ale v těsném okolí kaple se zcela určitě pohybovali,jinak bych je tam neviděl.e vojáci na Zhůří vepře chovali mi potvrdili tři bývalí vojáci,nezávisle na sobě a jakýsi pan Voldřich,který kdysi na Zhůří bydlel a ve zmiňované době tam tudy projíděl.Co bylo v interiéru kaple to nevím,tam se nikdo z nás civilistů nedostal,ale jak vidím,tak jste tam asi vojákoval a v tomto směru víte jistě víc ne my,kteří jsme v těsné blízkosti bydleli.Jinak vás chci ujistit,e jsem si nic nevymyslel,nemám důvod proč bych to měl dělat a na tyto stránky vstupuji právě z toho důvodu,aby se leccos i s pomocí ostatních zájemců uvedlo na správnou míru. Re: Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Jaroslav Efler 2.5.2017 23:30] | ReagierenPane Steune, já reaguji na Vá příspěvek z 24.11.2009, cituji:...V roce 1954 u tam armáda byla,ale kaple nebyla jetě zbořena celá,jak se uvádí v článku.Byla jenom ubourána vě zvoničky a zničen zvon.V kapli pak byla chována domácí prasata pro kuchyni Československé lidové armády.... Zhůří, jako jednotka 158. hlásného pluku bylo aktivováno k 1.4.1952 a Vá příspěvek o prasatech v kapli se zjevně týká r. 1954. Pravdu máte v tom, e v té době se na jednotce promítaly filmy a k jejich promítání byly armádou sváeni i lidé z okolí. Mohu Vás seznámit i s promítačem, který zde působil v r. 1953-54. V roce 1953 byla armádou na Zhůří chována domácí zvířata a to na tzv. Červeném baráku. Jednalo se o 2 koně (andu a Lucku), 2 krávy, 5 a později a 40 ovcí a 4 vepře. Nabídl jste mě setkání a já bych chtěl tuto nabídku vyuít, protoe mě zajímá případná existence vojska na Zhůří před r. 1952. O ní jsem toti nenael nikde v armádních archivních materiálech jedinou zmínku. V okolí Zhůří se budu pohybovat 28. a 29. května. Ozvěte se prosím na můj mail eflerj@seznam.cz, rád se s Vámi setkám. Děkuji J.Efler Re: Re: Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Jaroslav Efler 16.3.2018 22:22] | ReagierenDobrý den pane Steune, mrzí mě, e jste se v květnu loňského roku neozval a nemohli jsme se sejít. P. Malá (jistě se velmi dobře znáte) by mě to setkání zprostředkovala, ale nechtěl jsem přijít neohláen a bez Vaeho souhlasu. Letos v květnu budu opět na Zhůří a skutečně bych se s Vámi rád setkal a pohovořil o historii tohoto kraje. Můj mail najdete v předcházejících příspěvcích. Děkuji za odpověď. J. Efler Re: K článku M.Čejky Historie Zhůří. [Lothar beer 30.4.2017 23:55] | Reagierencelkem 168 obyvatel (pouze německých), z toho 81 muů, 87 en
katastrální rozloha: 313 ha, z toho:
Leider liegt hier ein großer Irrtum vor. Man glaubt wenn Personen deutsch sprechen dann sind es Deutsche. Damals wurde überwiegend deutsch in den Randgebieten zu Österreich und Deutschland gesprochen. Die Leute selbst waren zu mehr als 95% Böhmen, genau wie die böhmisch sprechende Bevölkerung. Nach 1918 als die C.S.R. gegründet worden ist, gab es viel Unrecht unter der böhmischen Bevölkerung. Dass auch die deutschsprachige Bevölkerung zum überwiegenden Teil böhmischer Herkunft war ist beweisbar und nachweisbar. Ich bin aber wirklich Deutscher, aber ich befasse mich stark mit der Geschichte meiner Vorfahren. Predci ve (Zhuri) - Tiefenthalu [Katka Duddeck 3.2.2024 18:46] | ReagierenDobry den,
Prave jsem zjistila, ze se muj 4x pradedecek Johann Vaclav Gaschler narodil 1777 v Tiefenthalu c.p.20 u Zhuri. Muzete mi doporucit nejakou literaturu o historii obce a o mistnich sklarnach. Vsichni v rodine byli sklari. Znal jste jeste nejake Gaschlery? Za odpoved emailem bych Vam byla moc vdecna. Dekuji.
Kommentar und weitere Informationen
|